studieavgift
Stor nedgang i studenter utenfor EU og EØS
Færre internasjonale studenter takker ja til studietilbud sammenliknet med i fjor. Noen masterprogram berger seg ved å rekruttere søkere fra Skandinavia og EU.
![Tallenes tale er klar: Færre takker ja til å studere ved internasjonale masterprogram etter at studieavgift ble innført. Det gjelder blant annet NTNU. Arkivbilde.](https://image.khrono.no/364163.webp?imageId=364163&width=960&height=548&format=jpg)
Stortinget har vedtatt at universitetene og høgskolene skal kreve studieavgift for studenter utenfor EØS og Sveits fra høsten 2023.
Ved NTNU er det i år 222 søkere utenfor EØS og Sveits som har takket ja til studieplass. Det er en klar nedgang fra i fjor. Da var det 370 studenter som takket ja, skriver Klassekampen onsdag.
Den samme tendensen opplever Universitetet i Oslo. Der har 150 søkere utenfor EØS og Sveits takket ja til studieplass i høstsemesteret. I fjor var antallet 192.
Advarslene fra universiteter og høgskoler ser dermed ut til å holde stikk: Mange studenter i denne kategorien ser seg ikke råd til å betale studieavgifter på flere hundre tusen kroner.
Kan få kalde føtter
NTNU opplyser til Khrono at det er søkere på venteliste og universitetet vil foreta supplering. I tillegg blir det sendt ut tilbud til søkere innenfor EU og EØS i løpet av mai.
![Bjarte Hoem er seksjonssjef ved Universitetet i Stavanger](https://image.khrono.no/751538.webp?imageId=751538&x=0.00&y=1.78&cropw=100.00&croph=86.67&width=960&height=548&format=jpg)
Flere studiesteder antar at tallene blir enda lavere når betalingsfristen nærmer seg og søkerne må betale inn studieavgift, sier Bjørn Stensaker, viserektor ved UiO, til Klassekampen. Det samme mener Bjarte Hoem ved Universitetet i Stavanger. Han er seksjonssjef ved Internasjonal seksjon.
— Vi gjetter at en del dropper ut da, sier Hoem til Khrono.
Flere skandinaver
Ett internasjonalt masterprogram som merker mindre pågang av internasjonale studenter, er Urban Ecological Planning ved NTNU, som handler om planlegging og sosial bærekraft. Ved masterprogrammet er det i underkant av 10 studenter utenfor EØS og Sveits som har takket ja til studieplass.
I fjor hadde Urban Ecological Planning 155 søkere utenfor EØS og Sveits. I år var det om lag 110 søkere.
![Lise Leanore Nordenborg Linge er instituttleder for arkitektur og planlegging ved NTNU.](https://image.khrono.no/777546.webp?imageId=777546&x=0.00&y=11.32&cropw=100.00&croph=57.35&width=960&height=548&format=jpg)
— Vi forventer en økning av studenter fra Norge og Skandinavia. Det er flott, men det kan ikke kompensere for det internasjonale og globale som akademia trenger mer enn noen gang. Utfordringer i dag må løses gjennom globale prosesser og overnasjonale sammenslutninger. Regjeringas politikk svekker i så måte akademia, sier instituttleder Lise Leanore Nordenborg Linge ved Institutt for arkitektur og planlegging.
Linge sier masterprogrammet har vært et av deres faglige fyrtårn, hvor de har rekruttert studenter fra hele verden. Da det ble avklart at Regjeringa innfører studieavgift fra i høst, gikk instituttet aktivt inn for å rekruttere flere studenter fra Skandinavia og Norge. Dette har gjort at de lykkes med å fylle opp alle studieplassene.
Fryktet nedlegging
NTNUs masterprogram i simulering og visualisering var ett av flere studieprogram hvor de har vært bekymret for effekten av studieavgiften.
![Rundt halvparten av studentene på masterprogrammet i simuerling og visualisering på NTNU i Ålesund kommer fra land utenfor EU og EØS. De lærer å lage simuleringer og jobber blant annet tett mot maritim industri. Rundt halvparten av studentene på masterprogrammet i simuerling og visualisering på NTNU i Ålesund kommer fra land utenfor EU og EØS. De lærer å lage simuleringer og jobber blant annet tett mot maritim industri. Her simulerer studenten maritime operasoner på instituttets «simuleringsteater». I Ålesund ønsker de seg bedre tid til omstillingen og eventuelle kompenserende tiltak, for eksempel stipend til studenter med svak økonomi.](https://image.khrono.no/777565.webp?imageId=777565&width=960&height=548&format=jpg)
— Enten må vi legge ned programmet, eller så må vi finne en annen profil og endre studiet så vi kan rekruttere annerledes, sa nestleder Ottar Osen ved IKT og realfag til Khrono i desember i fjor.
I dag sier Osen:
— Vi vet ikke hva som skjer ennå. Vi vet ikke hvor mange ikke-EU-studenter som faktisk har pengene som trengs.
Kontorsjef ved instituttet Gunn Helen Hellevik opplyser at 11 søkere utenfor EØS og Sveits har takket ja til studieplass ved masterprogrammet i høst, som har 25 plasser. I fjor takket 14 av disse studentene ja. Men det var bare 8 av dem som møtte opp ved studiestart.
Noen får tilbud snart
For NMBU er svarfristen 2. mai, så de kan derfor få flere søkere. Status per i dag er er 84 internasjonale studenter har takket ja, i fjor var det 157 som gjorde det samme.
Ved Universitetet i Stavanger vil de først om et par dager sende ut tilbud til studentene om studieplass. Det samme gjelder Høgskulen på Vestlandet. Kommunikasjonsavdelinga opplyser at høgskolen nok ser at de ikke har tilstrekkelig antall søkere fra EU og EØS til å kompensere for den forventede nedgangen i studenter som må betale studieavgift.
Universitetet i Tromsø (UiT) og Universitetet i Bergen (UiB) sender først ut tilbud om studieplass denne uka. De har derfor ikke noen tall ennå på hvor mange som har takket ja.
I fjor var det 77 internasjonale søkere som takket ja ved Universitet i Bergen.
UiT har om lag 5300 søkere utenfra EØS og Sveits. I fjor takket 303 av de internasjonale studentene ja til plass og 175 møtte opp til studiestart.
Nyeste artikler
HVL-rektoren deltok i minnemarkering i Sogndal
Prioriteringen av den rent militære forsvarsforskningen må foretas i styringslinjene i forsvarssektoren
Argumenter mot akademisk boikott — kjente grep med lite hold
Litt mer «Pørni-effekt», takk
Ønsker markedsorientert forskning — nå overtar Ungarn formannskapet i EU
Mest lest
Professor ber dekan om å gå av: — Null tillit
Litt tyngre å få jobb med master
Avlyser fire mastere på grunn av økonomisk svikt
Frykter at Norge sitter igjen med bare tysk, fransk og spansk om ti år
Høgskulestyret sa opp direktøren i lukka møte